Stäng fönster Stockholm kn, BRAHESTAD 1 AKALLA
Anlaggning - Beskrivning
Beskrivning |
---|
KULTURHISTORISK KLASSIFICERING Värderingsdatum: 2007-12-19 Utförd av: Ann-Charlotte Backlund, Martin Lagergren, Kerstin Mandén-Örn, Per Olgarsson, Magnus Rönn, Anna Sterner, Heidi Vassi, Britt Wisth, Stockholms stadsmuseum. Grönt = Fastighet/fastigheter med bebyggelse som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Denna högstadieskola och "träfflokal" är ett viktigt uttryck för de sociala tankegångar som styrde planeringen av stadsdelarna på norra Järvafältet, och har alltså stora samhällshistoriska och planeringshistoriska värden. I anläggningen skulle skollokaler kombineras med bibliotek, restaurang, samlingslokaler, utrymmen för hobby och andra verksamheter. Akalla Träff blev mycket uppmärksammad i tiden, som exempel på en ny och mer mänsklig förortsplanering och anläggningen fick flera efterföljare i grannstadsdelarna Husby och Kista. Anläggningen ligger direkt söder om stadsdelens centrala gångstråk Sibeliusgången, och fullföljer alltså den centrala tankegången att placera alla byggnader med servicefunktion i Akalla utmed gågatan. Den relativt låga byggnadshöjden och det huvudsakliga fasadmaterialet tegel var avsedd att utgöra en visuell kontrast till höghusen med sina kraftigt färgade putsfasader. Husen är i huvudsak välbevarade. INVENTERING ÅR 2000 OMRÅDE Akalla träff och Akallaskolan i ett gemensamt tegelkomplex vid det centrala centrumstråket Sibeliusgången. De två funktionerna, Akalla träff och Akallaskolan, inryms i varsin del av byggnaden. Den L-formade byggnadskroppen innehåller Akalla träff och den rektangulär innehåller Akallaskolan. I väster ligger ytterliggare en byggnad, gymnastiksalen. I norr utgör Sibeliusgången en tydlig gräns. I öster gränsar området till platsbildningen vid tunnelbanans biljetthall. Därifrån leder Ainagatan ner mot söder och förs på en bro över Helsingforsgatan. Fotgängare och bilister är på så sätt helt separerade. I söder är det dels Helsingforsgatan, dels ett stort kuperat naturstråk som bildar gräns. Bortom naturstråket, som innehåller ett flertal fornlämningar, ligger Akalla by. Med bil nås skolan från Helsingforsgatan i söder. En parkeringsplats finns intill lastkajen i söder. Den andra parkeringen inom området finns på skolgården sydsida. Skolgården är asfalterad. Ett bågformat parti med buskar och träd skapar en viss slutenhet åt platsen framför skolans huvudentré. En trappa leder upp till en strikt ordnad liten platsbildning med träd och soffor intill Sibeliusgången. Framför huvudentrén finns en stor skulptur av konstnären Leif Bolter. En gångväg som löper i kanten av det stora naturstråket avskärmas från skolan med träd och buskar. I söder ligger en med buskar omgärdad trädgård. Marken är belagd med grus och växterna är planterade i cementrör som knappt sticker upp ur marken. Längst i väster, bortanför gymnastikbyggnaden, finns en asfalterad bollplan. BYGGNADER Akalla träff och Akallaskolan · Våningar: 1och suterräng. · Tak: Motfallstak, papp. Plåtinklätt murkrön. Lanterniner av aluminiumplåt. · Fasad: Brunt tegel. · Sockel: Brunt tegel. · Fönster: En- och tvåluftsfönster, trä, blåmålade eller brunbetsade. Mellan fönstren blå respektive röda plåtar. · Entré: Glasade väggpartier med röda aluminiumprofiler. Uppglasade dörrar i röd aluminium. · Stomme: Ej utrett I delarna som hör till Akalla träff finns ett förhöjt parti över Teater- och samlingslokalen. Vinkelrät mot detta parti går lanterninen till den centrala inomhusgången. Från inomhusgången kan man nå biblioteket, Akalla krog, caféet, teatern m.m. Skolan har två stycken rektangulära inre gårdar med träd och markbeläggning av betongplattor. I söder finns en lastkaj i anslutning till parkeringen. Skolans suterrängvåningen inrymmer förutom skollokaler även husläkarmottagning m.m. Entrén ligger snett emot ingången till Akalla träff. Vid sidan om träfönstren finns, på både skolan och träffen, större uppglasade partier med profiler av röd aluminium. Endast delar av dessa partier är öppningsbara. De betsade fönstren på skolan är grupperade i långa band. Över dessa finns ett minimalt skärmtak i röd korrugerad plåt. Mot öster och söder finns dessutom solavskärmare i röd aluminium. På fasaderna mot Sibeliusgången sitter belysningsarmaturer i silvereloxerad aluminium. Gymnastikbyggnaden · Våningar: 1 · Tak: Motfallstak, pappbelagt. · Fasad: Brunt tegel. · Sockel: Brunt tegel. · Fönster: Enluftsfönster av trä, blåmålade. · Entré: Uppglasade röda aluminiumdörrar, över och sidoljus. Långsträckt skärmtak i plåt. · Stomme: Ej utrett · Förändringar: Glasfiberskivor i ramverk av rödmålat trä förser gymnastiksalen med ljus. KOMMENTAR Såväl de inre gårdarna som fönstersättning och de speciella solavskärmarna återfinns i den av arkitektkontoret några år senare ritade Ärvingeskolan i Kista. Arkitekturen avslöjar inte att huset har ett blandat innehåll, utan anläggningen är getsaltad som en helhet. Integreringen av de två verksamheterna skola och träff tillåter ett samutnyttjande av flera lokaler. Bibliotek, teater m.m. kan utnyttjas mer effektivt än om de skulle ligga på skilda håll. Principen är vanlig i rekordårens förortsplanering. Hela anläggningen är mycket välbevarad. |